![](https://olam-haavoda.co.il/wp-content/uploads/2021/05/פטיש100-2.jpg)
א. כללי
1. בעל דין שהחמיץ את המועד לביצוע פעולה מסוימת רשאי לבקש מבית הדין ארכה לביצוע הפעולה.
2. אם אין העובדות שצוינו בבקשה עולות ממילא מתיק בית הדין, יצרף בעל הדין לבקשה תצהיר המאמת את העובדות.
ראו פסק הדין בענין עירית סחנין1.
3. בית הדין לעבודה נוקט סלחנות וגמישות בגישתו לענין הארכת מועד שקבע שכן שאיפתו היא לרדת לחקר האמת, וההנחה היא שניתן להביע את מורת רוחו של בית הדין על האיחור בביצוע הפעולה בדרך של פסיקת הוצאות.
ראו פסק הדין בענין עירית סחנין2.
4. הארכת המועד לביצוע החלטת בית הדין נועד בין היתר כדי למנוע עיוות דין.
ראו פסק הדין בענין אשר דמארי3.
5. הסתמכות בתום לב על מצג מסוים, מצדיקה הארכת מועד, גם כאשר הסתבר שההסתמכות מקורה בטעות או בשגיאה.
ראו פסק הדין מבטחים – מוסד לביטוח סוציאלי של העובדים בע"מ4.
6. הארכת מועד שנקבע בחיקוק דורשת טעם מיוחד כך נקבע בתקנה 125 לתקנות בית הדין לעבודה (סדרי דין), תשנ"ב- 1991.
ראו תקנה 125 לתקנות בית הדין לעבודה (סדרי דין), תשנ"ב- 1991. ראו עוד: עד"מ 40/09 לעיל].
7. הארכה זו נפוצה ביותר ביחס לערעור. בית הדין נוקט גישה סלחנית ההולמת לייעודו ואת אופיו גם כשהוא בוחן אם יש טעם מיוחד המצדיק הארכת מועד שנקבע בחיקוק.
ראו פסק הדין בענין ועד פועלי החברה לכבלים ולחוטי חשמל בישראל ע"מ5.
8. גישתו הסלחנית של בית הדין תועיל למבקש רק אם הצליח להוכיח שהעיכוב במקורו ולא באופן חלקי, בנסיבות שאינן בשליטתו. המבקש יפרט בתצהירו מדוע נבצר ממנו לפעול במועד הקבוע בחיקוק.
9. בכל מקרה בו קובעת הוראת חוק מועד להגשת כתבי בי דין, והצדדים מבקשים להאריך את המועד, על בית הדין לפרט את נימוקי החלטתו.
ראו פסק הדין בענין אסף רובין7.
10. קשה לקבוע הגדרה כללית טובה מראש אשר תכלול את כלל המצבים שיש בהם משום טעם מיוחד להארכת מועד. הטעמים אינם בבחינת רשימה סגורה.
ראו פסק הדין בענין דורי חברה לעבודות הנדסיות בע"מ8.
11. כאשר בית הדין בא להכריע בשאלה אם להאריך את המועד אם לאו, יביא במערכת שיקוליו את משך האיחור וכן את מכלול הגורמים והנימוקים לאיחור.
ראו פסק הדין בענין יוסף עומר9.
12. בית הדין גם ישקול אם בירור ההליך דורש התדיינות מסובכת.
ראו פסק הדין בענין אלברט רחימי ואח'10
14. כאשר לא קיימת מחלוקת עובדתית, עצם הדיון בבקשה להארכת מועד יכול שייעשה על פי טיעונים בכתב.
ראו פסק הדין בענין יהושע אוחיון11.
15. כאשר מדובר בהארכת מועד בשל פגרת בתי המשפט, הכוונה להארכת מועד של צווי בית הדין או של הרשם. כשמדובר בהגשת תובענה, המועד הקובע הוא יום הגשתם בפועל.
ראו לענין זה פסק הדין אליהו כהן12.
16. כאשר מדברים על מועדים ועל הארכות מועדים, יש גם לשים לב לפגרות בתי המשפט ולמועדם המדויק.
אלו נקבעו בתקנות בית הדין לעבודה (פגרות), תשמ"ד- 1984
17. יש לראות בערב חג יום פגרה, שאין להביאו במניין הימים להגשת ערעור, כפי שמקובל לגבי ימי ו'.
ראו החלטה בענין מרכז רפואי טבריה בע"מ13
18. בעבר נהגה ההלכה כי יתכנו מצבים שבהם אין בית הדין רשאי להאריך מועד להגשת תובענה. כך, כאשר התקנות לא הסמיכו את בית הדין ליתן הארכת מועד שנקבע בחיקוק.
ראו לענין זה עמדת הרוב בענין עוזיאל נגיד14.
19. ואולם בפסיקה מאוחרת יותר בית הדין הארצי לעבודה שינה מההלכה הנוהגת ונקבע כי לבית הדין נתונה, מכוח תקנה 125 לתקנות בית הדין לעבודה (סדרי דין), הסמכות העקרונית להאריך מועד הקבוע בחיקוק, לפחות בכל הנוגע להגשת ערעור על החלטות של ועדות ערר למיניהן והחלטות של גופים אחרים, גם אם לצד המועד הקבוע בחיקוק להגשת הערעור לא נקבעה הוראה הנוגעת להארכת המועד, ובתנאי שלא משתמעת מאותו חיקוק, או מחיקוק אחר, שלילת הסמכות להאריך את המועד או הגבלתה.
ראו פסק הדין בענין מוחמד דולאני ואח'15.
ב. אילו נימוקים אינם מהוים "טעם מיוחד"
1. משא ומתן לפשרה אינו "טעם מיוחד" המצדיק הארכת מועד.
ראו פסק דינו של בית המשפט העליון בענין נעמה אבו ניל16.
2. טעות של צד או טעות של עורך-דין אינן מהוות, כשלעצמן, טעם מיוחד להארכת המועד.
ראו פסק הדין של בית המשפט בעליון בענין שלום אוחנה17.
3. כך גם עיכוב שנוצר עקב רשלנות של המבקש או של פרקליטו .
4. כן טענה בדבר אי ידיעת פרטי החיקוק.
ראו פסק הדין בענין יהושע אוחיון19.
5. גם חוסר ניקיון כפיים יצדיק דחיית בקשה להארכת מועד.
ראו פסק הדין אודי חברה קבלנית בע"מ[1 .עפא (ארצי) 56/08 מדינת ישראל נ' א. אודי חברה קבלנית בע"מ, 14.2.10].
6. וכן כאשר הגשת הבקשה לוקה בשיהוי רב.
ראו פסק הדין בענין קלמנט סרור20 בית הדין הארצי הטעים כי אמנם בסעיף 13(ב) לחוק עבירות מינהליות לא נקבע מועד להגשת בקשה להארכת מועד להישפט. עם זאת, בין אם הנקנס מבקש הכרעה שיפוטית בטענתו בעניין המצאת הודעת הקנס ובין אם הנקנס מבקש הארכת מועד להגשת בקשה להישפט, עליו להגיש את בקשתו בתוך פרק זמן סביר מיום שנודע לו על הטלת הקנס המינהלי או מהמועד בו מוצו ההליכים מול המדינה מחוץ לכותלי בית הדין. באותו מקרה נקבע כי תקופה של כחמישה חודשים איננו פרק זמן סביר.
ג. טעמים שהוכרו כטעם מיוחד להארכת מועד
1. מחלה הוכרה כטעם מיוחד להארכת מועד שנקבע בחיקוק, ובלבד שבעטיה נבצר מהמבקש לטפל בעניינו ובשל כך החמיץ את המועד.
ראו פסק דינו של בית המשפט בעליון בענין ע' גלר ושות' שותפה רשומה21.
2. כך גם כאשר נבצר מפרקליט לטפל בענייני שולחו בשל אירועים ביטחוניים באזור מגוריו של המבקש.
ראו פסק הדין אטלס – י.ש קייטרינג ואירועים בע"מ22.
3. טעות בהבנת פסק-הדין נושא הערעור עולה כדי טעם מיוחד למתן הארכה להגשת ערעור על פסק-הדין.
ראו פסק הדין בענין אלברט רחימי ואח'23.
מראה מקום
- ע"ע 1160/02 עירית סח'נין נ' אח'סאן ח'לאילה,19.9.02- סעיף 6 לפסק הדין↩
- ע"ע 1160/02 לעיל סעיפים 6-8 לפסק הדין ; ראו עוד : דב"ע נו/3-136 שלעיל↩
- ע"ע 1034/02 מדינת ישראל משרד החינוך נ' אשר דמארי, 18.6.02- סעיף 11 לפסק הדין↩
- עד"מ 40/09 מבטחים – מוסד לביטוח סוציאלי של העובדים בע"מ נ' שאול שאול, 22.10.08- סעיף 15 לפסק הדין↩
- דב"ע לב/5-14 ועד פועלי החברה לכבלים ולחוטי חשמל בישראל בע"מ נ' החברה לכבלים ולחוטי חשמל בישראל בע"מ, פד"ע ג 303; ראו עוד : דב"ע נג/95-9 אליעזר גת נ' הבנק הבינלאומי הראשון, פ"ד כה(1) 552- סעיף 12 לפסק הדין וההפניות שם↩
- דב"ע 98 / 254 שגב דורי נ' המוסד לביטוח לאומי, 31.8.99↩
- ע"ע 426-427/99 אסף רובין נ' ערב חדש (עיתונות) אילת בע"מ, 18.6.00↩
- עא"ח (ארצי) 11/03 Pan Guiyu ואח' נ' א. דורי חברה לעבודות הנדסיות בע"מ, 11.9.03 – סעיף 8 לפסק הדין וההפניות שם↩
- דבע נו / 112 – 9 יוסף עומר נ' המוסד לביטוח לאומי, 7.4.96- סעיף 4 לפסק הדין↩
- עא"ח 1008/01
13. בדרך כלל ערכאת הערעור לא תתערב במועדים שקבעה הערכאה הדיונית.
ראו לענין זה החלטת בית המשפט העליון בענין קל בניין בע"מ ואח'[1. רע"א 6115/12 קל בניין בע"מ ואח' נ' אינטל אלקטרוניקה בע"מ ואח', 26.8.12↩
- עפ"א 40/06 יהושע אוחיון נ' מדינת ישראל, 27.3.07↩
- ע"ע 1115/02 אליהו כהן נ' עירית ירושלים, 9.12.03 – סעיף 5 לפסק דין↩
- ע"ר 16469-12-12 מרכז רפואי טבריה בע"מ נ' פיבי ענוים, 20.5.13 – סעיף 16 לפסק הדין↩
- ע"ע 616/06 עוזיאל נגיד נ' "נתיב" – קרן הפנסיה של פועלי ועובדי מפעלי משק ההסתדרות בע"מ ואח', 16.8.07- לענין השגה על החלטת ועדת עררים בקשר לרציפות זכויות בין קרנות הפנסיה – ראו להלן פסיקה מאוחרת ששינתה הפסיקה↩
- עב"ל 33351-11-12 מוחמד דולאני ואח' נ' המוסד לביטוח לאומי ואח', 26.9.17↩
- ע"א 412/83 נעמה אבו ניל נ' האיל, רג"א סקראן, פ"ד לח(3) 166↩
- ב"ש 24/86 שלום אוחנה נ' סיטרון מילטון, פ"ד מ(1) 500↩
- דב"ע נג/95-9 אליעזר גת נ' הבנק הבינלאומי הראשון, פ"ד כה(1) 552 – סעיף 12 לפסק הדין↩
- עפ"א 40/06 יהושע אוחיון נ' מדינת ישראל, 27.3.07↩
- עפ"א 35/06 קלמנט סרור נ' מדינת ישראל, 1.3.07↩
- ע"א 422/65 ע' גלר ושות' שותפה רשומה נ' גן שמואל, קבוצת פועלים להתיישבות שיתופית בע"מ, פ"ד יט (4) 351; ראו עוד: דב"ע נג/95-9 אליעזר גת נ' הבנק הבינלאומי הראשון, פ"ד כה(1) 552↩
- ע"ע 1226/01 אטלס – י.ש קייטרינג ואירועים בע"מ נ' אעביד אחמד, 19.9.02 – סעיף 8 לפסק הדין↩
- עא"ח 1008/01 אלברט רחימי ואח' נ' מלכה מרגוט, פ"ד לז(2002) 385↩